Rudolf Jelínek: Úspěch zajistila košer výroba. Zakladatel firmy ale zemřel v Osvětimi
Destiláty z Vizovic navazují na čtyřsetletou tradici. Ve 30. letech byl rozhodně ku prospěchu židovský původ majitele firmy. Ne tak za protektorátu.
Ve Vizovicích se odpradávna dařilo ovocným stromům, hlavně švestkám. Palírny tu vznikaly už v 16. století, nejvíc se ale obchodovalo se sušenými švestkami. Jenže po rakousko-uherské okupaci Bosny se na trhu objevily levnější bosenské švestky a Vizovickým skončily dobré časy.
Tekuté švestky místo sušených
Když nejdou na odbyt švestky sušené, třeba půjdou tekuté, řekli si. Vedle domácích palíren tak rychle začaly vznikat i malé průmyslové podniky. V roce 1891si jednu palírnu ve Vizovicích pronajal a brzy i koupil 27letý Karel Singer, mladík židovského původu z Jindřichova u Hranic.
První vizovická pálenice Karla Singra si mezi ostatními držela vždy vedoucí postavení. Singerova pálenice brzy šířila věhlas valašské slivovice a borovičky daleko za hranice Moravy. Prvním konkurentem jí byl až Zikmund Jelínek, shodou okolností taky žid.
Singer versus Jelínek
Zikmund Jelínek se narodil v Luhačovicích a do Vizovic přišel kolem roku 1880. Už jako 23letý se stal ředitelem jedné z vizovických palíren a krátce potom sbíral zkušenosti i jako hostinský. Když získal od města výčepní koncesi, chyběl už jenom krůček k tomu, aby si pronajal vhodný pozemek.
V červnu 1891 byl „závod ku vyrábění kořalky“ schválen. Podniku se dařilo a firma sbírala ocenění na národopisných a průmyslových výstavách. Přes všechny úspěchy ale Singerově palírně zpočátku jen sotva dýchala na záda.
Krátký život značky Razov
Švestky plodily, Singerovi i Jelínkovi se dařilo, jiný odbyt pro ovoce nebyl, a tak se vizovičtí sadaři rozhodli založit další podnik na zpracování ovoce. Sdružili se do akciové společnosti a roku 1894 zřídili palírnu. Rolnický akciový závod ovocnářský Vizovice se ale dlouho při životě neudržel.
Zanikl po pouhých pěti letech. Zavinil to patrně nedostatek kapitálu a snad i nedbalé vedení. Nicméně zkratka společnosti Razov přežila a stala se ceněnou značkou, kterou užívali noví majitelé. V roce 1921 se jimi stali Rudolf a Vladimír Jelínkové.
Židovský původ
Když se Rudolf osamostatnil, propůjčil firmě své jméno a začal s výrobou košér destilátů. S těmi se mu podařilo se ve 30. letech prosadit i na náročných zámořských trzích. Židovský původ majitele byl pochopitelně ku prospěchu. Ne tak v protektorátu.
V roce 1940 Rudolf Jelínek firmu prodal. Ta se nakonec dostala do rukou Němců. Její zakladatel byl v roce 1943 transportován do Terezína a v roce 1944 do Osvětimi. Tam taky ve věku 52 let zemřel.
Co se s firmou dělo během druhé světové války? A po roce 1948 nebo 1989?
Související
-
Příběh rodiny Jelínků, která dala jméno vizovické pálenici
Jméno Rudolfa Jelínka zná na Valašsku snad každý. Jak se tento obchodník k pálení slivovice dostal a jaký byl jeho osud a příběh jeho rodiny?
-
Jsem rád, že jsem likérku Rudolf Jelínek nechtěl, říká potomek rodu Jelínků André Lenard
„Kdyby za mnou dnes Rudolf Jelínek přišel s žádostí o půjčku, tak mu ji dám s radostí,“ řekl v rozhovoru Lucie Výborné jeho prasynovec - bankéř André Lenard.
-
Fernet: Ani nacisti si nedovolili vyhodit židovského mistra, který jako jediný znal recepturu
Černý švihák, lak na rakve, mačkané štěnice, fermež, nafta, dech mrtvé milenky. To všechno je fernet, alkoholický kořeněný bitter, podle více než 90 let staré receptury.
Více z pořadu
E-shop Českého rozhlasu
Hurvínek? A od Nepila? Teda taťuldo, to zírám...
Jan Kovařík, moderátor Českého rozhlasu Dvojka
![hurvinek.jpg hurvinek.jpg](https://dvojka.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_3x2_mobile/public/images/4c83e43279b642121b870ce888c62be8.jpg?itok=5JPOJ2vm)
![](https://dvojka.rozhlas.cz/sites/default/files/styles/cro_1x1_mobile/public/images/c61cb9fdb5b8bd1e1a6d06ebcb7110e7.jpg?itok=4Fwwcnre)
3 x Hurvínkovy příhody
„Raději malé uměníčko dobře, nežli velké špatně.“ Josef Skupa, zakladatel Divadla Spejbla a Hurvínka